Hej, allihop. Jag är Bill Nye.
Ni kanske minns mig från The Science Guy.
Jag är tillbaka för att prata vetenskap i en ny show med ett nytt labb.
Jag älskar att titta på Netflix -
- på de där elektriska maskinerna som ungdomarna använder.
Jag har några nya vänner.
Ett handplockat team av briljanta reportrar -
- som har rest över världen för att berätta fantastiska historier.
Som ni säkert redan gissat -
- är det här inte ett barnprogram.
Det är för vuxna barn över hela världen.
Vi ska prata om viktiga, kanske till och med kontroversiella, frågor -
- ur ett vetenskapligt perspektiv.
Och vi ska ha roligt längs vägen. Jag vet, jag vet.
Mycket är annorlunda.
Men en sak är konstant.
Den vetenskapliga processen, -
- hur vi vet det vi vet.
Och då är det ändå mycket vi inte vet.
För mig, -
- är nyfikenhet en del av att vara människa.
Den driver oss framåt.
Glädjen i att upptäcka.
Det är vetenskapens kärna.
- Håller ni med mig? - Ja.
Är ni taggade?
Ja!
Då kör vi.
Vi gör det här tillsammans, ni och jag.
Om vi tänker och jobbar tillsammans, börjar saker att hända.
Då sätter vi igång.
Bill, Bill, Bill!
Så... -
- när jag håller i den här termometern... -
- börjar metallen inuti att expandera.
Det är vad som händer när det blir varmt.
Och när den expanderar -
- arbetar sig metallen uppåt i termometern -
- på exakt samma sätt -
- som när vi värmer den här vätskan.
Den arbetar sig uppåt i flaskan.
Så här är det.
Världshaven är som en termometer i planetstorlek.
Och när de blir lite, lite varmare, -
- expanderar de och blir lite större.
Och lite större betyder översvämningar -
- i Miami, Pensacola, Galveston. Det här är amerikanska städer.
Portsmouth.
Exotiska platser som Norfolk, Virginia, -
- kommer att ha så här mycket vatten på golvet hela tiden.
Då flyttar folk.
Vart ska de ta vägen?
Vad ska de göra?
Vi måste lösa det här problemet, gott folk.
Det är inte magi.
Det är vetenskap.
Hur var det?
Varför fortsätter vi skada Jorden och bidra till klimatförändringar?
Vi kanske inte värdesätter allt det som vi redan förlorar.
Men som rapparen Desiigner kommer vi, -
- med lite hjälp från vår reporter Karlie Kloss, snart förstå.
FÄRSK MAT
Bara de här.
CHOKLADKAKA
Vad i...? Karlie.
Klimatförändringar, D.
Snart är regionerna där man odlar kakao för varma,
- och då blir choklad en bristvara. - Men, min choklad.
Jag vet. Jag behöver mina chocolate chocolate chip.
Men det är ingen brist på jelly beans.
Va? Nej, tack.
Jag vet, eller hur? Men varmare vatten, överfiske, -
- och försurning av haven förstör allt fiske.
- Allt fiske? - Ja, typ, allt.
- Det är ju hemskt. - Jelly bean?
Desiigner?
Hög temperatur, långa torrperioder med korta intensiva skyfall -
- leder till att ohyra och växtsjukdomar -
- och har kraftigt minskat kaffetillgången de senaste åren.
Okej.
Ledsen, panda, vi får inget kaffe, men vi har i alla fall vår vänskap.
Ledsen för din kompis.
Klimatförändringarna hotar Kinas bambu -
- vilket, i princip, är det enda pandor äter.
- Jag vet. - Tack.
Ledsen.
Hör på, gott folk. Världen blir varmare... -
- på grund av oss.
Va, trodde ni...?
Ni trodde att jag skulle ha en ny show och inte prata om klimatförändringar?
Nu får ni ge er.
Vi har haft världskrig, pandemier, -
- till och med reality TV.
Men global uppvärmning och klimatförändringar är värre.
För att citera min kollega Jay Z...
Det är inte ett problem, vi har 99 problem.
Och de är alla... -
- svåra.
Våra fabriker, bilar, tåg, flyg och kraftverk -
- går alla på bränsle bestående av uråldriga levande ting.
Kol, olja och naturgas. Och de innehåller kol.
Och när de brinner, produceras koldioxid, -
- vilket kemisterna kallar CO2.
Och koldioxid har en enastående egenskap.
När solljuset tränger igenom Jordens atmosfär -
- passerar det förbi CO2-molekyler.
När solljuset når ytan, -
- värmer det jorden, haven och växterna.
Och en del av den värmen -
- återvänder till yttre rymden som värmeenergi.
Ni har säkert hört att vi kallar CO2 för växthusgas.
Det är inget perfekt smeknamn, -
- men härifrån kommer uttrycket.
När jag riktar den här glada, lilla infraröda kameran -
- mot min hand, -
- lyser min hand i infrarött ljus.
Men se vad som händer när jag doppar den -
- i det här glasakvariet.
Typ, kolla, -
- mina fingrar gick, typ, av.
Det visar sig att glas blockerar infrarött ljus.
Det är så det fungerar med växthus.
Glaset släpper igenom ljuset, -
- men förhindrar att värmen, det infraröda, rymmer.
Koldioxiden i atmosfären gör samma sak.
Men, Bill, det finns ingen stor glaskupol över Jorden.
Jag vet, jag vet. Okej.
Men det finns en stor gaskupol.
En stor gaskupol. fattar ni?
Glaskupol, gaskupol. Är ni med?
Så, eftersom koldioxid beter sig som glas, -
- har ordet växthusgas fastnat.
All värme fastnar i atmosfären.
Vår värld har alltid värmts upp av, vad vi kallar, växthuseffekten.
Men så länge vi har gjort mätningar, -
- har det aldrig blivit varmt så fort som nu.
Det är hastigheten som är problemet.
Och det gör Jorden... -
- till en varm röra.
Isen vid polerna smälter.
CO2 blandas i havet och gör det surt.
Havslivet dör.
Och de varmare haven expanderar -
- så att vattennivåerna stiger.
Mer värme i luften betyder mer energi, -
- mer stormar, mer torka, mer bränder och mer översvämningar.
Det suger.
Jag garanterar er att 2010-2020 -
- kommer att vara det varmaste årtiondet någonsin.
Det är inte bara för att jag är på TV igen.
Över hela världen påverkas man.
Jag menar allvar.
Så... -
- vi skickade Karlie Kloss till Venedig, Italien, -
- där ingenjörerna är i frontlinjen när det gäller kampen mot förhöjda vattennivåer.
I över tusen år, -
- har Venedig varit känt som "Staden på Vatten".
Men nu, i den globala uppvärmningens tidevarv, -
- har vattnet blivit ett stort problem.
Varje år svämmar det över.
Femtio centimeter, 60 centimeter eller mer.
Det står badkar här.
- Det är på grund av vattnet. - Är det så du skyddar dina böcker?
Ja. Vi har tio badkar.
- Tio badkar? - Ja.
Vattnet slutar inte. Det stiger och stiger.
ÄGARE KLÄDAFFÄR
Titta, titta.
Ser du?
Vi reparerar saltskadorna.
Venedig är byggt på vatten.
Tyvärr är det ett av Venedigs största problem.
Tidvattnet stiger två gånger om dagen.
Det är en del av det naturliga flödet -
- från havet till lagunen som staden är byggd i.
När planeten blir varmare, stiger vattnet högre...
2010, ARKIVFILM
och ökar risken för översvämningar.
Det här är projekt MOSE...
MONICA AMBROSINI, ARKITEKT
Venedigs lösning på stigande vattennivåer, och dess försvar -
- mot framtida översvämningar och förfall.
Idén är ganska enkel.
- Det handlar om flytkraft, okej? - Ja.
INGENJÖR, COMAR
Vi har portar som står på botten...
78 FRISTÅENDE PORTAR
och när så behövs, blåser vi in luft i dem.
FUNGERAR FASTÄN HAVSNIVÅN STIGER
De vickar då upp mot ytan
- och skyddar lagunen... - Ja.
FORSKNING & UPPFINNING
- från tidvattnet. - Systemet är designat...
SKAPAT I ITALIEN
för att hålla tillbaka upp till tre meter.
Vi fick se några av de här jätteportarna på nära håll -
- då de anlände till hamnen för installation.
Det är en ganska känslig situation
- som du kan förstå. - Ja.
Efter tre årtionden av planering -
- är nu konstruktionen av MOSE i sin slutfas.
Systemet kommer att vara helt implementerat 2018.
- Var försiktig, Karlie. - Okej.
När den är installerad fylls den av vatten och luft kommer i det röda röret...
- Genom de röda rören. - Ja, det här röret.
För att lyfta den till ytan.
Så, det är ett väldigt enkelt koncept, -
- men i verkligheten är det -
- ganska imponerande.
För att tackla problem skapade av människan, -
- har man, i Venedig, hittat en lösning skapad av människan.
Vår framtid hänger på det här.
Det är ingen liten uppgift.
Nu är allas ögon på den här staden och MOSE-projektet -
- i hopp om att vetenskapen kan skydda dess invånare -
- och bevara dess historiska skönhet -
- och visa vägen för andra kuststäder runt om i världen.
- Snyggt jobbat. - Tack.
- Snyggt jobbat. - Ja.
- Så, hur mycket kostar det där? - Ja.
Det här projektet kostar 5,5 miljarder euro.
KORRESPONDENT
Vad blir det i dollar?
- Typ, triljoner. Det är enormt. - Räkna ut det själv.
De är som stora stålhål som blåser ut vattnet.
Det är ett komplicerat system av olika lås de byggt, så det...
Båtar kan fortfarande komma in och ut under högvatten.
Och när jag säger högvatten så menar jag inte några tum.
Jag menar, vattenflödena ändras -
- och vattnet hamnar på fel ställen och orsakar -
- ökningar på tre meter.
- Det stiger... Det väller in... - Tre meter är som... -
- till toppen på den här fantastiska glasdörren till labbet.
Och det är i samma höjd som affärer, hus och restauranger i Venedig.
- Som har funnits i 500 år. - Som har funnits i tusen år.
- Tusen år? - Ja.
Och var och en av de sakerna... Var och en av de där flytportarna -
- är, typ, 50, 60, 20 meter, något i den stilen?
Varje enhet är ungefär 20 meter.
Och det finns 15 till 20 enheter i varje port.
- Och det finns tre portar. - Tre portar.
Så, vet de när tidvattnet stiger?
Ja, det vet de.
Alla i Venedig har en app som de kollar varje dag.
Den är som vår väder-app, men i stället:
"Hur högt stiger tidvattnet?"
Om vattnet stiger över en viss nivå måste man skydda sina dörrar.
Annars rinner vattnet in. Du såg butiksägarna.
Deras varor blir förstörda. Det är verkligen...
Har de sandsäckar, eller hur gör de?
De har sandsäckar, de har metall... -
- bitar av metall som skjuts fast framför dörrarna för att stoppa vattnet.
En sak bara, det är säkert på italienska... -
- men vad betyder M-O-S-E?
Det är en förkortning.
Men den refererar till Moses som delade havet i två.
För det är superkatolskt där
- så det är en biblisk referens. - Katolskt, ja.
- Det där är så häftigt. - Ja, jag hoppas att det funkar.
- Det hoppas vi alla. - Japp, håll tummarna.
Karlie Kloss, mina damer och herrar, tack.
Vet ni vad?
Jag behöver en minut, okej?
BILL BEHÖVER EN MINUT
Berätta hur du känner, Bill.
Jag är från USA.
Jag läste till ingenjör i USA, -
- jag tog min examen i USA, -
- jag har arbetat för olika företag i USA, -
- inte bara på TV, som ingenjör, okej?
Och jag förväntar mig att USA ska vara världsledande -
- när det gäller hanteringen av problem som klimatförändringar.
Men är USA världsledande? Nej.
Varför? Varför?
Därför att de som förnekar -
- klimatförändringarna har varit så framgångsrika.
De har på något vis lyckats förmedla idén -
- att vetenskaplig osäkerhet, -
- plus eller minus två eller tre procent, -
- är samma sak som plus eller minus 100 procent.
Man tvivlar på alltihop.
Det... Det är så fel.
Och det håller alla tillbaka.
USA:s huvudsakliga export är, på gott och ont, kultur.
Om vi exporterade kulturen "klimatförändringar: allvarliga grejer", -
- vi ska börja arbeta på detta. Förnybar energi, -
- rent vatten till alla, -
- tillgång till elektronisk information för alla i världen...
Då skulle vi få saker gjorda.
Hör upp.
Säg inte... Kom inte och säg att det inte går.
Båda mina föräldrar var med i andra världskriget.
Det var inget val... "Vet ni vad jag ska göra när jag är drygt 20?
Jag ska delta i det största kri..." Nej! De var bara där.
Man hade ett problem, man löste det på, säg, fem år.
Så, vi kan göra det här också.
Låt oss sätta fart.
Förlåt, nu är jag okej.
Jag... Jag behövde bara en minut.
Oavsett var vi bor, -
- är det första steget mot klimatförändringar -
- att begränsa användandet av fossila bränslen.
Så, välkomna min expertpanel.
Så trevligt att se er alla.
Dr Mark Jacobson, civilingenjör. Richard Martin, journalist och författare -
- till Kolkrig: Framtidens energi och planetens öde.
Och du har också skrivit om torium.
Och Taryn O'Neill, författare och medgrundare till vetenskapsgruppen
- Scirens. Eller hur? - Ja.
- Säger man "Scirens"? - Om man vill, men det är Scirens.
- Som "science". - Ja, "screena sirener" för Scirens.
Ja, mina vänner.
Dr Jacobson, vi har träffats förut.
- Ja. - Mark.
Jag kallar honom Mark.
Du har en vision, en cool vision.
- Eller hur? - Ja.
Berätta om den.
Att förändra infrastrukturen för energi i stater och länder...
PROFESSOR I MILJÖTEKNIK STANFORD UNIVERSITY
till 100 procent förnybar energi.
Det är omöjligt.
Många påstår det. Att det är omöjligt.
Men det är både tekniskt och ekonomiskt möjligt.
De huvudsakliga hindren är sociala och politiska.
Du menar att vi har tekniken för att driva hela världen på förnybar energi?
Ja, vi har tekniken, och kostnaderna är rimliga nog -
- att förse hela världen med ren, förnybar energi -
- och pålitlig elektricitet, skapa arbetstillfällen, -
- och stabilisera energipriserna.
Richard, innan du kväser honom... -
- håller du med?
Det är en vacker vision, men det är en utopi.
FÖRFATTARE
Vi måste leva i verkligheten.
Och i verkligheten är 100 procent -
- vind-, sol-och annan förnybar energi...
- Geotermisk. Det strilar ner. - Det blir svårt.
Och vi har inte tid att lösa de sociala och politiska -
- hindren som Mark pratar om.
Vad är alternativet, om det finns något?
Alternativet är kärnkraft. Vi har redan en säker, ren, -
- koldioxidfri energikälla -
- och den förser redan en femtedel av landet med elektricitet.
- Men vi stänger ner kärnkraftverken. - Så, det här är mitt problem.
Jag är en civil, normal kille.
Varför...? Typ, normal.
Varför starta fler kärnkraftverk när
B: ingen vill ha dem, -
- och A: -
- vi behöver dem förmodligen inte. Sant eller falskt faktum?
Det var ett skämt. Falskt faktum var ett skämt.
Nej, det är sant. Vi behöver dem inte.
Och B, mitt B, -
- är att det är omöjligt att lösa den globala uppvärmningen med kärnkraft.
Jag ska förklara varför.
För att undvika en och en halv grads uppvärmning, -
- vilket är vad de flesta strävar efter,
- eller till och med två grader... - Över världen.
Över världen, i genomsnitt.
Men för att göra det måste vi eliminera
80 procent av alla fossila bränslen, och...
- utsläpp från biobränslen... - Men målet är hundra procent?
Ja, men till 2030, måste vi eliminera 80 procent...
2030? Det är nästa vecka!
Ja, om 14 år, -
- och hundra procent till 2050.
Om man eliminerar 80 procent till 2030 och hundra procent till 2050, -
- kan man undvika, eller... Kanske kan vi undvika 1,5 grads uppvärmning.
Men, för att endast få igång ett kärnkraftverk; -
- mark, bygglov, konstruktion, tillstånd, -
- byggnadstillstånd, och att faktiskt bygga det -
- tar det mellan tio och nitton år. För ett.
Vi skulle behöva 15 000 för att försörja hela världen med kärnkraft.
Det andra problemet...
Vänta lite. Det andra problemet för mig, normal kille...
Nej, vänta. Är att ingen vill ha dem.
Ingen gillar kärnkraftverk.
Jag har varit i Johannesburg, -
- och Olympia, Washington, i USA, -
- och det står kyltorn mitt i städerna.
Och sen stängs de ner för att de byggdes där ingen ville ha dem.
Så, Mark, här är min fråga:
Det här är inte alltför tekniskt, det handlar om grundbelastning.
LÄGSTA ELBEHOVET UNDER ETT DYGN
Solen skiner, jag har solpaneler i Studio City, Kalifornien, -
- vilket, om ni inte vet det, definitivt ligger i "the Valley", -
- och jag har installerat solpaneler, -
- och min elräkning är 10 dollar varannan månad.
Det är bra.
Men solen skiner inte på natten, och under vintermånaderna -
- producerar jag mindre el än vad jag behöver.
Hur är det då med lagring?
Hur får jag el när solen inte skiner -
- och det är vindstilla?
Just det.
För det första kan man lagra solenergi.
Vi kan kalla det koncentrerad solenergi -
- där man fokuserar solstrålen mot en spegel.
Kraftverken gör så. Koncentrerade solkraftverk har lagring.
Man lagrar värme.
Man lagrar värme, och när man behöver elektricitet -
- värmer man upp vatten...
En gammaldags ångturbin:
Så arbetar kärnkraftverken också...
- De driver turbiner med värme. - Korrekt.
Men också hydro-elektriska kraftverk -
- som kan stängas av och sättas på med en kran för att alstra elektricitet.
- En stor kran? - Stor kran.
Den alstrar elektricitet när det behövs.
Det kallas pump-hydroelektrisk lagring -
- när man har extra elektricitet, till exempel under blåsiga nätter.
Och när man behöver elektricitet pumpar man vatten uppför.
Sen rinner vattnet ner och driver turbinen.
Jag har spenderat en hel del tid med dr Jacobson, -
- och nyckeln, om jag förstått saken rätt, -
- är att du har analyserat det här. Inte bara...
Bill kastar fram idéer.
Du har analyserat det här noga i ett provområde?
Ja, eller vi har analyserat kraftverk i USA:s 50 stater, -
- och vi har nu slutfört det i 139 länder i världen, -
- och sedan har vi tittat på 48 angränsande stater -
- för att se om vi kan hålla elförsörjningen stabil till 2050.
De förnybara tillgångarna varierar -
- var trettionde sekund över sex år -
- över hela USA.
Och jämfört med efterfrågan, som också varierar, -
- räknade vi på lågbudgetlagring av både el och värme.
I vatten, i is, i sten, man kan lagra värme i sten...
Man kan lagra värme i vatten, man kan lagra kyla i is, man...
- Underbart, gigantiskt ingenjörsproblem. - Det är existerande lågbudget-teknologi -
- och vi kan hålla försörjningen stabil var 30:e sekund i sex år -
- med 100 procent förnybar energi.
Tack för det. Nu, Taryn.
- Så... - Taryn.
Tack.
Taryn.
Vi icke-vetenskapsmän tänker bara:
"Vi vill göra skillnad. Vi vill agera."
Vilka är de första viktiga stegen vi kan ta mot denna framtid?
Pratar vi med våra politiker? Förändrar vi beteenden hemma?
TARYN O'NEILL VÄRD, SCIRENS PODCAST
Vad kan vi icke-ingenjörer göra?
Vi vill ha den här framtiden -
- men vi vet inte hur, och vi vill inte göra oss av med bilen.
- Jag försöker vara realist. - Rösta.
- Ja. - Ja.
Om ni... Om ni inte röstar, -
- eller inte vill rösta, får ni hålla klaffen -
- och lämna snacket till oss andra som är villiga att bidra.
För framtiden.
Det första steget... Svaret på Taryns fråga...
Det första steget är medvetenhet.
Så länge har vi tryckt på knappen och sett lampan tändas, -
- men vi har inte tänkt på hur det går till.
Det som hände med maten, -
- den lokala matrörelsen, hur folk blev medvetna om var maten kommer ifrån...
Samma sak händer med elektricitet.
"Åh, jag får min el från ett kolkraftverk.
Varför är det så?"
Folk börjar kräva att få välja sin energi -
- och jag tror att det kan innebära stora förändringar.
Världen står inför gigantiska problem om vi inte gör något.
Jag menar, alla som bor vi kusten, -
- alla som gillar att äta, -
- eller andas...
Många av mina vänner är sådana, -
- och då...
Alternativet är... Det påminner mig om andra världskriget -
- eftersom mina föräldrar upplevde det.
Jag lyssnade så hårt jag kunde på deras historier.
Man hade ett problem. Jag menar...
Det var ett världsomfattande problem som man löste. För man måste.
Kommer vi till en gräns? Ja.
Kommer vi till en gräns där vi kan lösa det?
Andra världskriget är ett exempel. Men det var akut. Det var krig.
Det här har en mycket längre tidsskala.
Och vi tänker i termer av -
- kvartalsrapporter och årsperspektiv.
- Vi ser inte helheten. - Inkomstrapporter.
- Va? - Inkomstrapporter.
Exakt. Vi tänker inte storskaligt som vetenskapen lärt oss.
Som vi vet att vi måste.
Vi behöver ändra tidsperspektiv -
- på den här dystopiska sci-fi-framtiden, -
- där vi vet att hemska saker kommer hända.
Men om vi skapar en mer positiv
- bild av framtiden... - Vi borde göra en show om det.
Vi borde göra en show om det.
Vi spelar in en show.
Hör ni, tack ska ni ha.
Det här var toppen. En applåd för panelen.
Vi kan göra det här.
Kom igen. Vi kan göra det här.
Tack, allihop.
NEUTRAL
BILL + KARLIE FÖRKLARAR
- Kan du hjälpa mig med en sak? - Gärna.
HAVETS FÖRSURNING
- Fin fluga. Väldigt trendig. - Tack. Tack så mycket.
Var fick du den ifrån? Jag råkar ha en labbrock till dig.
Tack. Du vet, jag känner en kille.
Vad är oddsen? Snygg kombination.
Jag tror det här blir det nya i Paris.
Ja.
Louis Pasteur et al.
Nej, han är grejen.
Vi har en liten demonstration
- gällande klimatförändringar. - Ja.
Och eftersom jag ska... -
- andas engagerat... -
- så behöver jag din hjälp.
- Det är därför jag är här. - Du vet hur det går till.
Koldioxiden i Bills andedräkt bildar kolsyra i den här flaskan med vatten.
En kemikalie i vattnet kommer ändra färg.
När koldioxiden i luften blandas med världshaven, -
- blir våra vatten mer och mer sura.
Det förstör havens ekosystem -
- och dödar saker.
Snyggt jobbat, snyggt jobbat.
Fin fluga.
- Nu fortsätter vi. - Tack.
BILL NYE RÄDDAR VÄRLDEN
Nu har vi kommit till den delen -
- när ni förväntar er att jag ska leverera ett inspirerande tal -
- om hur klimatförändringarna är vår tids viktigaste fråga, -
- om hur vi måste minska utsläppen från fossila bränslen, -
- och använda mer förnybar energi.
Och om hur hela ekosystem dör, och hur havsnivåerna stiger, -
- och att det innebär enorma utmaningar för mänskligheten.
Vi har varnat er i årtionden.
Klimatförändringar är ett problem.
Folk som jag pratar om det på TV varje dag.
Vi har besökt företag,
- vi har... - Du slutar ju aldrig prata om det.
Vem...? Vem sade det där?
Det gjorde jag, Bill.
Hur kan vi få dig att sluta prata om det?
- Det är Zach Braff. - Ja, det är det.
EMMY OCH GOLDEN GLOBE-NOMINERAD KOMIKER
Hoppas det, jag har på mig hans underkläder.
Bra att veta, och det är en bra fråga.
Jag slipper gärna prata om klimatförändringar.
Ingen vill prata om det.
Finns det något jag kan göra? Kanske komma upp på scen -
- och hjälpa dig hålla tyst?
Ja, det är deprimerande. Det är läskigt.
Det här är toppen, Zach. Det är toppen.
För jag är trött på att tjata om att våra städer är i fara.
Jag hatar att höra om hur mycket värre stormarna blir.
Ja, och tror du att jag vill prata om korallreven som dör? Jag hatar det.
Jag vill prata om baseball eller film.
Eller New York Times bästsäljande bok som jag skrev.
Jag använder ljudboken för att somna varje kväll.
Det... Du är så omtänksam.
- Tyst med dig. - Jag vill, Bill.
Så ska det låta.
Jag håller tyst om klimatförändringarna om vi byter till förnybar el.
Och jag när vi slutar rösta på politiker som inte tror på vetenskapen.
Ni i publiken...
Alla i publiken, är ni redo att hålla tyst om klimatförändringarna?
Ja.
Säg efter oss.
- Vi ska hålla tyst om klimatförändringar. - Vi ska hålla tyst om klimatförändringar.
Vi ska hålla tyst om klimatförändringar.
- Om vi gör något åt problemet. - Om vi gör något åt problemet.
Om vi äntligen gör något åt problemet.
Så, låt oss bli seriösa.
Låt oss sluta prata om klimatförändringar, -
- gör något åt dem istället!
Och sen håller vi tyst.
- Kanske. - Ja, kanske. Förmodligen inte.
- Tack, allihop. Tack. - Tack.
Zach Braff.
Hit med kardan, Zach.
Hit med kardan.
Jag älskar er.
Kom, Zach.
Rädda världen, Bill.
Undertexter: Caroline Ahlbäck